Экономические науки, 8
Одинцов
М.М.
Черкаський
державний технологічний університет
Регресійне моделювання при прогнозуванні
ємності продовольчого ринку регіону
В руслі реалізації державної політики в питанні поліпшення продовольчого
забезпечення та якості харчування населення передбачено удосконалення
нормативної бази в сфері виробництва та реалізації харчових продуктів,
створення методичних рекомендацій по розробці регіональних програм харчування
населення.
Аналітичний підхід до вивчення ринку являє собою найбільш ефективний спосіб
зниження невизначеності ринкового середовища до рівня, що дозволяє приймати
ефективне управлінське рішення , і включає такі функції як пояснення,
моделювання і прогнозування ринкових процесів і явищ. Ціль побудови
економіко-математичної моделі ємності ринку – отримання ефективного інструменту
його прогнозування.
При проведенні нами факторного аналізу на основі фактичних показників
розвитку продовольчого ринку Черкаської області було виявлено ряд об’єктивно
існуючих і впливових на реальну ємність продовольчого ринку факторів, які були
інтерпретовані і використані при побудові моделі.
Для побудови індексної моделі ємності ринку було використано динаміку
макроекономічних показників розвитку Черкаської області. Проведений факторно-регресійний
аналіз показав, що вибрані фактори виявляють різні по інтенсивності і напрямку
впливи на динаміку ємності ринку продуктів харчування (табл. 1). Крім того
існують приховані економічні закономірності взаємного впливу факторів.
Результати проведеного парного кореляційного наводять на висновок, що більш
повне відображення ємності продовольчого
ринку може дати множинний коефіцієнт кореляції від всієї сукупності макропоказників.
На основі результатів дослідження в регресійну багатофакторну модель
ємності ринку продуктів харчування Черкаської області були включені наступні
фактори за період 2001- 2006 років: Y – динаміка
фізичного обсягу ємності продовольчого ринку; X- динаміка реальних доходів населення; X
- динаміка
валового регіонального продукту; X
- динаміка
демографічного навантаження; X
- динаміка фондового коефіцієнта; X
- динаміка індексу цін.
Таблиця 1.
Коефіцієнти
кореляції фізичної ємності продовольчого ринку
і факторних показників розвитку
Черкаської області за 2001-2006 роки
Фактори |
Коефіцієнти парних кореляцій |
||||
Доходи населення |
Валовий регіональний продукт |
Демографічне навантаження |
Фондовий коефіцієнт |
Індекс цін |
|
Доходи населення |
1,000 |
0,988 |
- 0,915 |
- 0.519 |
0.425 |
Валовий регіональний продукт |
0,988 |
1,000 |
- 0,915 |
- 0,519 |
0,425 |
Демографічне навантаження |
- 0,893 |
- .0914 |
1.000 |
0,570 |
0,570 |
Фондовий коефіцієнт |
- 0.414 |
- 0.483 |
0,582 |
1,000 |
- 0,812 |
Індекс цін |
0,505 |
0,527 |
- 0,587 |
- 0,800 |
1,000 |
Фізична ємність продовольчого ринку |
0,966 |
0,970 |
- 0,861 |
- 0,521 |
0,425 |
В результаті моделювання з допомогою
програми MATHCAD отримано рівняння множинної лінійної
регресії:
Y = 708,6 + 0,187 X +
0,156 X
+
1,542*10
X
-
184,5 X
-
32,9 X
(2)
Аналіз даного рівняння множинної
регресії показує його придатність для оцінки обсягу ємності і прогнозування
продовольчого ринку регіону. Для перевірки якості отриманого рівняння нами
прорахована ємність продовольчого ринку Черкаської області за 2005 рік. Відносна помилка між фактичним і
розрахунковим показником склала 0,3 %, що є цілком допустимою.
Запропонована
регресійна модель оцінки і прогнозування ємності ринку може бути застосована
при розробці довгострокових програм розвитку продовольчого сектору АПК регіону.
За допомогою неї стає можливим виявляти наступні закономірності функціонування
і розвитку продовольчого ринку регіону.
По-перше, агропромисловий ринок, як важлива складова всього національного
ринку, являє собою систему ринкових умов, що формується і функціонує під
впливом взаємодії виробничого потенціалу економіки, вираженого валовим
регіональним продуктом, споживчого потенціалу населення, вираженого доходами
населення, демографічним навантаженням, фондовим співвідношенням та індексом
цін продовольчих товарів.
По-дреге, при відсутності певного
впливу інших факторів, демографічне навантаження спричиняє значний негативний
вплив на ємність продовольчого ринку. Така ситуація пояснюється тим, що
демографічне навантаження спричиняє суттєвий вплив на доходи населення, і так
як фондовий коефіцієнт розраховується з урахуванням відповідних середньодушових
значень, то це впливає і на соціальну диференціацію населення. Відповідно при
побудові регресійної моделі ємності продовольчого ринку слід віддавати перевагу
використанню показника фондового коефіцієнта грошових доходів.
По-третє, у зв’язку із значним впливом
на динаміку фізичної ємності продовольчого ринку диференціації населення по
доходах, важливим резервом зростання реальної ємності ринку продуктів
харчування є зниження соціально-економічної диференціації суспільства, навіть в
умовах обмеженого зростання сукупних грошових доходів населення. Таким чином,
державне регулювання ємності ринку продуктів харчування повинне бути
спрямоване, перш за все, на проведення збалансованої політики скорочення
соціальної нерівності суспільства.
По-четверте, показник диференціації
населення по доходах є одним із найбільш тенденційних соціально-економічних
явищ, який досить повільно змінюється в часі, але має досить сильний вплив на
розвиток ємності ринку продуктів харчування, що дозволяє враховувати її
прогнозну динаміку.
Багатокритеріальний
підхід до оцінки та прогнозування процесу формування ємності регіонального
продовольчого ринку як вектору розвитку взаємозв’язаних показників, що
характеризують різні елементи споживчого потенціалу ринку, надає аналітичну
базу для формування комплексу заходів по контролю та управлінню процесом
самозабезпечення регіону основними продуктами харчування.